blackbox(1)

IME
blackbox - upravljalnik oken za sistem oken X11

POVZETEK
blackbox -help | -version
blackbox [ -rc rcfile ] [ -display display ]

OPIS
Blackbox je še en v seznamu upravljalnikov oken za sistem oken X skupine Open v različici 11 in šesti ali kasnejši izdaji. Blackbox je napisan v jeziku C++ in ne vsebuje kode z drugega upravljalnika oken, četudi je videti, da grafična izvedba spominja na Window Maker.

Odkar je bila napisana prva vrstica, se je Blackbox razvijal iz ene premise, minimalizma. Ni mišljeno, da bo najbolj nališpan ali najbolj obložen z lastnostmi ali najbolj prikladen za izdelavo splošno priznanega vmesnika za NeXT. Mišljeno je bilo, da bo hiter.

Blackbox omogoča nastavljive okraske oken, menu na podlagi, od koder lahko poganjamo namenske programe, in orodno letev. Orodna letev pove ime trenutnega navideznega namizja, ime delovnega namenskega programa in trenutni čas. V menuju z navideznimi namizji lahko namizja dodajamo ali odvzemamo. ,,Režo'' (angl. slit) uporabljamo za gostenje majhnih namenskih programov, kakršni so zbrani v paketu bbtools.

Blackbox obravnava ikone po svoje: ko pomanjšamo okno, se ne pojavi njegova ikona. Namesto tega vse pomanjšane namenske programe vidimo v podmenuju ,,Ikone'' v glavnem menuju podlage. Namizja zato nikoli ne bomo nasmetili z ikonami. Kot zamenjavo za ikone lahko uporabljamo zastrta okna: dvoklik naslovne letve bo okno zastrl, kar pomeni, da bo okno zginilo, vidna bo ostala le njegova naslovna letev.

Blackbox uporablja za sprotno prikazovanje slik svoj grafični razred. S slogovnimi datotekami lahko natančno določimo, kako bo videti naše namizje. Blackbox zaenkrat za komunikacijo z odjemalci, denimo upravljalnikom strani (pager) uporablja svoj protokol. Trudimo se podpreti nova določila, kot ju uporabljata Gnome in KDE.

IZBIRE
Blackbox podpira v ukazni vrstici naslednje izbire:

-help
    Prikaže vse izbire iz ukazne vrstice in tiste lastnosti, ki smo jih pri prevajanju omogočili. Zatem izvajanje konča.

-version
    Prikaže podatke o različici in konča izvajanje.

-rc rcfile
    Namesto privzete zagonske datoteke uporabi navedeno datoteko. Privzeta je datoteka: ~/.blackboxrc.

-display display
    Požene Blackbox na podanem prikazovalniku. Programi, ki jih bomo pognali v Blackboxu, bodo imeli nastavljeno spremenljivko okolja DISPLAY na podano vrednost.

POGANJANJE UPRAVLJALNIKA BLACKBOX
Program običajno poženemo z uporabnikovim zagonskim skriptom, ki je običajno imenovan ~/.xinitrc. Da bi pognali blackbox, spremenimo skript tako, da dodamo
    exec blackbox
kot zadnje izvedeni ukaz skripta. Ko se Blackbox konča, se bo zaključila tudi seja X.

Ko poženemo Blackbox, bo ta poskušal poiskati privzeto datoteko z menuji v imeniku /usr/pkg/share/blackbox/menu. Če želimo ponuditi enotne menuje, da jih bodo uporabljali vsi uporabniki v sistemu, to storimo tu.

Ob izhodu ali ob ponovnem zagonu Blackbox shrani uporabniške nastavitve v datoteko ~/.blackboxrc v uporabniškem domačem imeniku. Nekatere vire v tej datoteki lahko urejamo ročno.

UPORABA BLACKBOXA
Od različice 0.60.x Blackbox ne upravlja več samostojno tipkovnice. Namesto tega se zanaša na zunanji program bbkeys(1). V tem razdelku zato opisujemo vse ukaze z miško.

  Podlaga (korensko okno):
Desni klik (tretji gumb) odpre korenski menu, v katerem lahko poženemo svoj namenski program. Ta menu lahko prilagodimo svojim potrebam.

Srednji klik (drugi gumb) odpre menu z navideznimi namizji. Z njim lahko dodajamo ali odvzemamo navidezna namizja, pregledujemo namenske programe, ki jih poganjamo na vseh navideznim namizjih, opazujemo ikone in skačemo na katerokoli navidezno namizje ali namenski program.

Levi klik (prvi gumb) imena namenskega programa na navideznem namizju nas posadi v okno s tem programom, okno pa napravi vidno in ,,v fokusu'', kar pomeni, da je okno dejavno. Srednji gumb (drugi gumb) prestavi namenski program na trenutno navidezno namizje.

  Orodna letev:
Orodno letev sestavlja troje polj: ime navideznega namizja, ime dejavnega okna in trenutni čas. Levi klik orodne letve jo napravi vidno, srednji klik pa skrije za vsa ostala okna, če le ni omogočena izbira AlwaysOnTop. Desni klik odpre majhni menu.

V tem menuju lahko poimenujemo trenutno navidezno namizje. Vnos končamo s tipko Enter. Izberemo lahko še lego orodne letve, ali naj bo ta vselej vidna ali ne, kar pomeni, ali jo sme zakriti katero okno, ter to, ali naj se letev skrije, ko jo z miško zapustimo.

Opomba: V različicah Blackboxa pred različico 0.60.0 je desni klik orodne letve takoj skočil na urejanje imena navideznega namizja.

  Naslovna letev in obroba okna:
Levi klik na obrobo okna napravi okno vidno. Vlek z miško potegne za seboj okno. Poteg oprijemk za spreminjanje velikost okna v spodnjem levem ali desnem vogalu obrobe na oknu spremeni njegovo velikost. Srednji klik po oknu zakrije okno. Desni klik po obrobi ali naslovni vrstici okna prikaže menu z naslednjimi možnostmi:

Na navidezno namizje...
    Preseli okno na novo navidezno namizje. Ko izberemo navidezno namizje s srednjim klikom, nas bo Blackbox skupaj z namenskim programov postavil na novo navidezno namizje.

Zastri
    Zastri okno in pusti vidno le njegovo naslovno letev.

Pomanjšaj
    Pomanjšaj okno v ikono. Ikono lahko najdemo v podmenuju s seznamom vseh ikon glavnega menuja navideznega namizja.

Povečaj
    Povečaj okno. Ko s srednjim gumbom kliknemo na to možnost, se okno poveča v vzdolžni smeri.

Prikaži
    Prikaži okno.

Zakrij
    Zakrij okno.

Prilepi
    Prilepi ali odlepi okno. Prilepljeno okno bo vidno na vseh navideznih namizjih na istem mestu.

Zaustavi
    S signalom -SIGKILL zaustavi program, ki teče o oknu. Tako zaustavljamo le programe, ki se ne odzivajo.

Zapusti
    Zapusti namenski program na blag način.

Ko dvokliknemo naslovno letev okna, se bo okno zastrlo, vidna bo ostala le naslovna letev. Naslednji dvoklik bo odstrl okno, da bo ponovno vidno v celoti.

  Okenski gumbi:
Gumb v zgornjem levem kotu okna je gumb za pomanjšavo okna. Klik nanj s katerimkoli gumbom okno ikonizira. Klik skrajno desnega gumba z oznako X pa zaustavi namenski program. Drugi gumb na desni strani, če le obstaja, poveča okno na tri načine: klik z levim gumbom miške poveča okno čez ves zaslon, klik s srednjim gumbom poveča okno vzdolžno, klik z desnim gumbom pa prečno.

  Katerikoli menu:
Klik menuja z desnim gumbom odpre menu. Klik naslovne letve kateregakoli podmenuja z levim gumbom in poteg odpre menu in ga napravi vidnega, dokler ne kliknemo na izbiro v menuju.

  Razno:
Ko želimo premakniti okno, pa ne vidimo oprijemk za spreminjanje velikosti okna, pritisnemo Alt in levi gumb kjerkoli v oknu. Okno bomo lahko s potegom miške premaknili. S tem prijemom lahko delno vidno okno prikažemo v celoti. S pritiskom na Alt in srednji gumb zakrijemo okno, z Alt in tretjim gumbom pa spremenimo njegovo velikost.

MENUJSKA DATOTEKA
Privzeta menujska datoteka je nameščena v /usr/pkg/share/blackbox/menu. S to sistemsko datoteko lahko prilagodimo menuje za vse uporabnike naenkrat. Možno pa je tudi ustvariti osebni menu. Po dogovoru ustvarimo v svojem domačem imeniku imenik ~/.blackbox/ (ali ~/blackbox/) in v njem datoteko menu. Za začetek lahko v to datoteko prepišemo kar sistemsko menujsko datoteko. Nato moramo ukazati programu Blackbox, naj namesto sistemske naloži našo menujsko datoteko. To storimo tako, da nastavimo ali spremenimo vrednost vira v datoteki ~/.blackboxrc, in sicer takole:
    session.menuFile:       ~/.blackbox/menu
Da je ta sprememba upoštevana, moramo ponovno zagnati Blackbox. Prepričajmo se, da je datoteka menu uporabna, in nato izberemo gumb ,,Ponovni zagon'' na privzetem korenskem menuju Blackboxa.

  Menujska skladnja
Menujska skladnja je zelo preprosta, a hkrati zelo učinkovita. V menujski vrstici so do tri polja. Polja so naslednje oblike:
    [značka] (oznaka ali ime datoteke) {ukaz ali ime datoteke}
Podprte so naslednje značke:

[begin] (oznaka korenskega menuja)
    Ta ukaže Blackboxu, naj prebere menujsko datoteko. Značka [begin] je pogoj za to, da Blackbox prebere menujsko datoteko. Če značke ne najde, prebere privzeto sistemsko menujsko datoteko.

[end]
    Ta sporoči Blackboxu, da je na koncu menuja. To je lahko konec podmenuja ali korenskega menuja. Da pravilno zaključimo predpisano značko [begin], mora biti v datoteki vsaj ena zaključna značka [end].

[exec] (oznaka ukaza) {ukaz v ukazni lupini}
    Doda izbiro v seznam menujskih ukazov. Ko kliknemo ta izbor v menuju, Blackbox požene ,,ukaz v ukazni lupini''.

[exit] (oznaka izhoda)
    Doda na seznam izbiro, ki prekine in zaustavi Blackbox. Pred Blackboxovim koncem pa korensko okno (podlaga) posvoji vsa odprta okna.

[include] (ime datoteke)
    Na mestu prebere datoteko ime datoteke. Ime datoteke je lahko navedeno s polno absolutno potjo do datoteke ali pa se začne z ~/, kar bo nadomeščeno z imenom domačega imenika. Na primer:
        [include] (~/blackbox/stylesmenu)
    bo prebral datoteko /home/bhughes/blackbox/stylesmenu

[nop] (oznaka - po izbiri)
    V menu vnese izbor brez učinka. Z njim si lahko pomagamo pri preglednem oblikovanju menuja v razdelke, če tako želimo. [nop] sprejme oznako, če je ta podana, vendar je ne zahteva. Če ni podana, bo izbor na tistem mestu prazen.

[style] (oznaka) {ime datoteke}
    Ta ukaže Blackboxu naj v menu vstavi izbor, ki bo, ko ga izberemo, prebral datoteko s slogom, poimenovano ime datoteke, in v zdajšnji seji upošteval nove teksture, barve in pisave, kot je določeno v datoteki z opisom sloga.

[stylesdir] (ime imenika)
    Prebere imena vseh datotek iz podanega imenika, pri čemer privzame, da so vse datoteke slogovne datoteke. Morebitnih podimenikov ne upošteva. Pripravi menujski nabor v trenutnem menuju, pri čemer je v vsaki vrstici po ena slogovna datoteka. Če uporabnik datoteko izbere, naloži predpisani slog in ga uporabi v trenutni seji. Imena menujev so imena slogovnih datotek.

[stylesmenu] (oznaka) {ime imenika}
    Ustvari podmenu z imenom oznaka, ki je hkrati tudi naslov novega podmenuja. V podmenu vstavi vse datoteke v navedenem imeniku, pri čemer privzame, da so vse datoteke slogovne datoteke, enako kot pri znački [stylesdir].

    Obe znački [stylesdir] in [stylesmenu] omogočata, da namestimo nov slog, ne da bi bilo treba urediti menujsko datoteko.

[submenu] (oznaka) {naslov podmenuja - po izbiri}
    Značka pove Blackboxu, naj ustvari in prebere nov menu. Menu je kot podmenu vstavljen v starševski menu. Ti menuji se preberejo rekurzivno in ni omejitve v številu ravni njihovega gnezdenja. Ime podmenuja je opcijsko. Če ga ne podamo, je naslov podmenuja enak podani oznaki. Podmenu vselej zaključimo z značko [end].

[reconfig] (oznaka)
    Ko izberemo to izbiro, Blackbox ponovno prebere trenutno slogovno in menujsko datoteko in upošteva vse spremembe. Ko preskušamo nov slog ali temo, je ukaz uporaben, da nam ni treba vselej po spremembah zaganjati Blackboxa, da bi videli učinek sprememb. Ne glede na to pa Blackbox čudežno ponovno prebere menujsko datoteko, kadar se ta spremeni.

[restart] (oznaka) {ukaz v ukazni vrstici - po izbiri}
    Ta značka ukaže ponovni zagon Blackboxa. Če navedemo ,,ukaz v ukazni vrstici'', se ta izvede ob zaustavitvi Blackboxa. Namenjen je temu, da z njim poženemo kak drug upravljalnik oken. Če ukaz izpustimo, se Blackbox samodejno ponovno zažene.

[config] (oznaka)
    Vstavi domorodni Blackboxov podmenu z mnogimi nastavitvenimi možnostmi, ki vključujejo način poleganja oken, slog fokusiranja, način premikanja okna in podobno.

[workspaces] (oznaka)
    To pove Blackboxu, naj na tem mestu vstavi povezavo do menuja z navideznimi namizji . To je uporabno posebej za tiste uporabnike, ki na morejo preprosto priti do menuja z navideznimi namizji, ker morebiti nimajo miške s tremi gumbi.

Katerakoli vrstica, ki se začne z znakom ,,#'', predstavlja komentar in jo Blackbox ignorira. V poljih z oznakami, ukazi ali imeni datotek lahko katerikoli znak zapišemo z ubežnimi zaporedji takole:
    [exec] (\(krasni\) \{XTERM {xterm -T \"krasni XTERM\"}
Z uporabo ,,\\'' vpišemo znak za povratno nagibnico (\) v polje z oznakami, ukazi ali imeni datotek.

  Zgled menuja
Zdaj pa si oglejmo, kako doslej povedano povežemo v zgled. Prikazan je zgled za menujsko datoteko:

# Menujska datoteka upravljalnika oken Blackbox
[begin] (Blackbox 0.60.3)
  [exec] (rxvt) {rxvt -ls}
  [exec] (netscape) {netscape -install}
  [exec] (GIMP) {gimp}
  [exec] (XV) {xv}
  [submenu] (pine)
    [exec] (dospela pisma) {rxvt -name pine -e pine -i}
    [exec] (novo sporočilo) {rxvt -name pine -e pine ""}
  [end]
  [submenu] (Upravljalnik oken)
    [exec] (Uredi menuje) {nedit .blackbox/Menu}
    [submenu] (Slog) {Kateri slog?}
      [stylesdir] (~/.blackbox/styles)
      [stylesmenu] (Slogi Blackboxa) {/usr/pkg/share/blackbox/styles}
    [end]
    [config] (Nastavitvene možnosti)
    [reconfig] (Ponastavitev)
    [restart] (Ponovni zagon)
  [end]
  [exit] (Izhod)
[end]
# konec menujske datoteke

SLOGI
Blackbox omogoča, da uporabljamo posebne datoteke, ki predpisujejo vire X(1), denimo barve, teksture ali pisave in prilagajamo videz okenske obrobe, menujev in orodne letve.

Privzeta namestitev Blackboxa že ponuja nekaj teh slogovnih datotek. Običajno so slogovne datoteke shranjene v /usr/pkg/share/blackbox/styles. Lahko si ogledamo te datoteke ali pa jih uredimo, tako da se naučimo, kako deluje Blackboxova mehanika slogov. V svoji menujski datoteki lahko uporabimo menujske značke [style], [stylesdir] in [stylesmenu], da preprosto sproti spreminjamo slogovne datoteke.

Lahko pa v svojem domačem imeniku naredimo imenik z imenom ~/.blackbox/styles in shranimo slogovne datoteke vanj. Seveda lahko izberemo katerokoli ime imenika, a veliko tem, ki jih prenesemo s spleta, pričakuje in uporablja to pot. Ime imenika styles sledi priporočilom poimenovanja bb.themes.org.

Da bi razumeli, kako deluje mehanizem slogov, moramo nekaj malega vedeti o tem, kako delujejo viri X (angl. X resources).

Viri X so sestavljeni iz ključa in njegove vrednosti. Ključ je nadalje sestavljen in mnogih manjših ključev, ki se včasih imenujejo tudi otroci, ločeni pa so s piko (.). Ključ lahko vsebuje tudi nadomestni znak zvezdico (*), ki na tistem mestu nadomesti katerikoli znak ali njihovo zaporedje, tako zapisan ključ pa bo označeval več ključev, ki jim vzorec ustreza. To je, denimo, uporabno pri slogih, ki slonijo na eni ali dveh barvah.

Blackbox omogoča nastavljanje treh glavnih komponent: orodne letve, menujev in okenskih okraskov.

Okence, ki se odpre, ko premikamo okna, in ki vsebuje podatke o legi premikajočega se okna, podeduje svoje lastnosti od naslovne letve.

Nekaj kratkih zgledov:
    toolbar.clock.color:	green
To nastavi barvni vir za uro v orodni letvi na zeleno (angl. green). Naslednji zgled:
    menu*color:	rgb:3/4/5
nastavi barvni vir menuja in vseh njegovih potomcev na ,,rgb:3/4/5''. (Pojasnilo o oznakah barv najdemo v X(1).) Potemtakem se to določilo nanaša tudi na menu.title.color in menu.frame.color.

In z določilom
    *font:	-b&h-lucida-medium-r-normal-*-*-140-*-2
za vse gumbe naenkrat nastavimo vir pisave na podano pisavo, ki vsebuje šumnike. (Da bi zvedeli, katere pisave imamo nameščene v sistemu, uporabimo programe xfontsel(1), gtkfontsel ali xlsfonts(1).)

Kar dela Blackbox tako presenetljiv, je njegova zmožnost, da sproti prikaže teksture. Opisi teksture so dani neposredno gumbu, v katerem naj se prikažejo, na primer:
    toolbar.clock:	Raised Gradient Diagonal Bevel1
    toolbar.clock.color:	rgb:8/6/4
    toolbar.clock.colorTo:	rgb:4/3/2
Ne skrbimo, takoj bo pojasnjeno, kaj ukazi pomenijo! Opis teksture je sestavljen iz naslednjih petih polj:

Flat / Raised / Sunken
    ki ustvarijo videz ravnosti (angl. flat), dvignjenosti (angl. raised) ali ugreznjenosti (angl. sunken).

Gradient / Solid
    ki pove Blackboxu, naj bo tekstura barvni preliv (angl. Gradient) ali pa enobarvna (angl. Solid)

Horizontal / Vertical / Diagonal / Crossdiagonal / Pipecross / Elliptic / Rectangle / Pyramid
    določa vrsto teksture. Deluje pa le, če smo pred tem izbrali preliv: Gradient

Interlaced
    pove Blackboxu naj teksturo preplete. To pomeni, da bo vsaka druga vrstica temne barve. To izbiro najpogosteje uporabljamo s prelivajočimi se teksturami, od različice Blackboxa 0.60.3 naprej pa deluje tudi z enobarvnimi teksturami.

Bevel1 / Bevel2
    pove Blackboxu, kakšno vrsto klina (angl. bevel) naj uporablja. Privzeta izbira za klin je Bevel1. Pri tej se senca gumba izriše na robu slike. Dodatna možnost je Bevel2. Pri tej pa se senca izriše za eno piko od roba proti sredini slike.

Namesto podrobnega opisa teksture lahko uporabimo izbiro ParentRelative, ki prikaže komponento kot del višje komponente, to pa pomeni, da je popolnoma prosojna.

Vse teksture s prelivi pa so sestavljene iz dveh barvnih vrednosti: color in colorTo . če izberemo prepletanje (Interlaced) v enobarvnem načinu (Solid), je barva colorTo uporabljena za drugo plepletajočo se barvo.

Tako, tu pa je celotni seznam komponent, skupaj z vrednostmi, ki jih komponente lahko dobijo. Komentarji so predznačeni s klicajem (!), kakor so lahko komentarji označeni v Blackboxovih datotekah z viri, podobno kot pri datotekah virov X.

! Orodna letev
toolbar:	tekstura
toolbar.color:	barva
toolbar.colorTo:	barva
! Gumbi orodne letve
toolbar.button:	tekstura ali ParentRelative
toolbar.button.color:	barva
toolbar.button.colorTo:	barva
! Barva gumbov s puščicami
toolbar.button.picColor:	barva
! Pritisnjeni gumbi
toolbar.button.pressed:	tekstura (na primer Sunken  ali ParentRelative)
toolbar.button.pressed.color:	barva
toolbar.button.pressed.colorTo:	barva
! Barva pritisnjenih gumbov s puščicami
toolbar.button.pressed.picColor:	barva
! Oznaka navideznega namizja v orodni letvi
toolbar.oznaka:	tekstura ali ParentRelative
toolbar.oznaka.color:	barva
toolbar.oznaka.colorTo:	barva
toolbar.oznaka.textColor:	barva
! Oznaka okna v orodni letvi
toolbar.windowLabel:	tekstura ali ParentRelative
toolbar.windowLabel.color:	barva
toolbar.windowLabel.colorTo:	barva
toolbar.windowLabel.textColor:	barva
! Ura v orodni vrstici
toolbar.clock:	tekstura ali ParentRelative
toolbar.clock.color:	barva
toolbar.clock.colorTo:	barva
toolbar.clock.textColor:	barva
! Način poravnave besedila v orodni vrstici (osredinjeno, levo ali desno)
toolbar.justify:	center, left ali right
! Pisava za vse komponente v orodni letvi
toolbar.font:	pisava (e.g. -*-helvetica-medium-r-normal-*-*-100-*-2)
! Naslovna vrstica menuja
menu.title:	tekstura
menu.title.color:	barva
menu.title.colorTo:	barva
menu.title.textColor:	barva
menu.title.font:	pisava
menu.title.justify:	center, left ali right
! Okvir menuja
menu.frame:	tekstura
menu.frame.color:	barva
menu.frame.colorTo:	barva
menu.frame.textColor:	barva
menu.frame.disableColor:	barva
menu.frame.font:	pisava
menu.frame.justify:	center, left ali right
! Oznake (angl. bullet) podenot v podmenujih
menu.bullet:	empty, triangle, square ali diamond
menu.bullet.position:	right ali left
! Poudarjeno izpisana enota v menuju
menu.hilite:	tekstura (na primer Raised)
menu.hilite.color:	barva
menu.hilite.colorTo:	barva
menu.hilite.textColor:	barva
! Dejavno okno
window.title.focus:	tekstura
window.title.focus.color:	barva
window.title.focus.colorTo:	barva
! Nedejavno okno
window.title.unfocus:	tekstura
window.title.unfocus.color:	barva
window.title.unfocus.colorTo:	barva
! Oznaka okna
window.oznaka.focus:	tekstura ali ParentRelative
window.oznaka.focus.color:	barva
window.oznaka.focus.colorTo:	barva
window.oznaka.focus.textColor:	barva
window.oznaka.unfocus:	tekstura ali ParentRelative
window.oznaka.unfocus.color:	barva
window.oznaka.unfocus.colorTo:	barva
window.oznaka.unfocus.textColor:	barva
! Oprijemna letev (angl. handlebar)
window.handle.focus:	tekstura
window.handle.focus.color:	barva
window.handle.focus.colorTo:	barva
window.handle.unfocus:	tekstura
window.handle.unfocus.color:	barva
window.handle.unfocus.colorTo:	barva
! Oprijemke za spreminjanje velikosti okna
window.grip.focus:	tekstura
window.grip.focus.color:	barva
window.grip.focus.colorTo:	barva
window.grip.unfocus:	tekstura
window.grip.unfocus.color:	barva
window.grip.unfocus.colorTo:	barva
! Gumbi na oknu
window.button.focus:	tekstura ali ParentRelative
window.button.focus.color:	barva
window.button.focus.colorTo:	barva
window.button.focus.picColor:	barva
window.button.unfocus:	tekstura ali ParentRelative
window.button.unfocus.color:	barva
window.button.unfocus.colorTo:	barva
window.button.unfocus.picColor:	barva
window.button.pressed:	tekstura (na primer Sunken)
window.button.pressed.color:	barva
window.button.pressed.colorTo:	barva
! Okvir okrog okna
window.frame.focusColor:	barva
window.frame.unfocusColor:	barva
! Pisava za oznake v oknu in poravnavanje oznak
window.font:	pisava
window.justify:	center, left ali right
! Ostali viri
! Vse komponente lahko obrobimo
borderWidth:	število pik, na primer 1
borderColor:	barva
bevelWidth:	število pik > 0
handleWidth:	število pik > 0
! Širina okenskega okvirja (od različice  0.61 naprej)
! Če ni podana, je frameWidth enak vrednosti bevelWidth
frameWidth:	število pik >= 0
! Ta ukaz se izvede vsakič, ko izberemo ta slog
! Običajno na podlago prilepi kakšno sliko
rootCommand:	ukaz iz ukazne vrstice, na primer bsetroot -mod 4 4 -fg rgb:	5/6/6 -bg grey20
! Nekatera orodja iz bbtools ali WindowMakerjauporabljajo stare vire iz različice 0.51
menuFont:	pisava
titleFont:	pisava
! Konec datoteke

Videti je, da je tole zelo dolg seznam. A pomnite, da lahko pri svojem slogu dostikrat več ključev nastavimo z enim določilom, na primer takole:
    *color:	slategrey
    *colorTo:	darkslategrey
    *unfocus.color:	darkslategrey
    *unfocus.colorTo:	black
    *textColor:	white
    *unfocus.textColor:	lightgrey
    *font:	*-lucida-medium-r-*-sans-10-*-2
To nastavi lične in primerne vrednosti za mnoge komponente.

REŽA
Reža (angl. slit) je posebni okenski okvir Blackboxa, ki lahko vsebuje vstavne namenske programe (angl. dockable applications), kakršni so v paketih ,,bbtools'' ali ,,WindowMaker''. Ko namenski program poženemo v reži, okno nima svojega okvira, pač pa vse obroblja reža in okna so vidna v vseh navideznih namizjih. Če kliknemo tretji gumb na meji reže, se odpre menu s podatki o legi, o tem, ali naj bodo namenski programu v reži združeni prečno ali vzdolžno, in ali naj se reža skrije, ko se z miško odmaknemo od nje.

Večina vstavnih namenskih program pozna izbiro -w, s katero jih lahko poženemo v reži. Na primer, v zagonsko datoteko ~/.xinitrc lahko postavimo:
    bbmail -w &
    bbpager -w &
    exec blackbox
Da lahko v Blackboxu uporabljamo reže, pa smo seveda pred tem pri prevajanju morali omogočiti podporo zanje. Če nastavitev nismo spreminjali, se je podpora dodala samodejno.

DATOTEKA Z VIRI
Datoteko z viri (angl. resource file) ~/.blackboxrc samodejno ustvari in vzdržuje Blackbox sam. V njej so od različice 0.60.x naprej shranjene vse izbire iz menuja [config], zadnje izbrana datoteka s slogom, imena navideznih namizij in podobno. Ne glede na to pa bomo morda želeli sami urediti nekatere vire, ki so shranjeni v tej datoteki:

session.menuFile:
    Ta vir pove Blackboxu, kje naj išče svoje datoteke z menuji.

session.screen0.toolbar.widthPercent:
    Ta vir pove delež v odstotkih širine zaslona, ki jo naj orodna letev zavzame. Privzeta vrednost je: 66.

session.screen0.strftimeFormat:
    To prilagodi način, na katerega je v orodni vrstici izpisan trenutni čas. Uporabljen je zapis strftime(3) Privzeta vrednost je: %I:%M %p.

session.autoRaiseDelay:
    Nastavi zakasnitev v milisekundah, po kateri bo dejavno okno postalo v načinu Autoraise vidno. Privzeta vrednost je: 250.

session.doubleClickInterval:
    Nastavi dobo v milisekundah, ki mora preteči med dvema zaporednima klikoma, da Blackbox razpozna dvoklik. Privzeta vrednost je: 250.

session.screen0.edgeSnapThreshold:
    Ko premikamo okno prek zaslona, Blackbox okno lahko zaradi lažjega postavljanja prisloni tik ob rob zaslona. Ta vir pove razdaljo v številu pik do roba zaslona, tako da bo okno samodejno zdrsnilo do roba. Privzeta vrednost je: 0.

session.cacheMax:
    To pove Blackboxu, koliko pomnilnika v kilobajtih (kB) naj porabi za vmesno shranjevanje slikic strežnika za X. Če ima računalnik na voljo malo pomnilnika, to vrednost znižajmo. Privzeta vrednost je 200.

session.cacheLife:
    Ta vrednost pove Blackboxu, koliko časa v minutah naj hrani nerabljene slikice v pomnilniku strežnika X, preden jih zavrže. Privzeta vrednost je: 5.

session.colorsPerChannel:
    Ta vrednost pove Blackboxu, koliko barv naj si rezervira na strežnikih X z navideznimi barvami. Kanal je lahko rdeč, zelen ali moder. Blackbox bo rezerviral barve za tretjo potenco te vrednosti in jih dal na voljo. Vrednost vira mora biti med 2 in 6. Če poganjamo Blackbox na osembitnem zaslonu, moramo to vrednost postaviti na 4. Privzeta vrednost je: 4.

Če poganjamo Blackbox v okolju z več zasloni, lahko namesto ključa screen0 za ustrezno namizje uporabljamo tudi screen1, 2...

OKOLJE

HOME
    Blackbox uporablja spremenljivko okolja $HOME da ugotovi, kje leži datoteka .blackboxrc, da poišče datoteko s slogom in da določi druga imena imenikov.

DISPLAY
    Če v ukazni vrstici ne podamo oznake zaslona, na katerem naj se Blackbox izriše, bo Blackbox za to uporabil vrednost spremenljivke okolja.

AVTOR in ZAHVALE
Vso kodo za Blacbox sta napisala in jo vzdrževala Brad Hughes (blackbox@alug.org) in kasneje Jeff Raven (jraven@psu.edu) s prispevki in krparijami mnogih z vsega sveta. Zdaj za to skrbi Sean 'Shaleh' Perry (shaleh@debian.org)

Uradno spletno mesto Blackboxa je: http://blackbox.alug.org/
Poročila o napakah in zahtevke za izboljšave naslovite na http://sf.net/projects/blackboxwm
Mnogo tem in drugih prispevkov je najti na: http://bb.themes.org/

To stran je napisal Wilbert Berendsen (wbsoft@xs4all.nl). Prevod v slovenščino je pripravil Aleš Košir (ales.kosir@hermes.si). Dostopna bo še v mnogih jezikih.

GLEJ TUDI
bsetroot(1), bbkeys(1)