Referència de la notació del GNU LilyPond: 1.3.3 Marques expressives en forma de línies

### 1.3.3 Marques expressives en forma de línies

Aquesta secció explica com crear diverses marques d’expressió que segueixen un camí lineal: glissandi, arpegis i refilets.

#### Glissando

Es crea un glissando afegint `\glissando` després de la nota:

>     \relative {
>       g'2\glissando g'
>       c2\glissando c,
>       \afterGrace f,1\glissando f'16
>     }

Un glissando pot connectar notes d’un pentagrama a un altre:

>     \new PianoStaff <<
>       \new Staff = "right" {
>         e'''2\glissando
>         \change Staff = "left"
>         a,,4\glissando
>         \change Staff = "right"
>         b''8 r |
>       }
>       \new Staff = "left" {
>         \clef bass
>         s1
>       }
>     >>

Un glissando pot connectar les notes dins d’un acord. Si cal fer quelcom que no sigui una connexió d’una nota amb una altra entre els dos acords, les connexions entre les notes venen definides per mitjà de `\glissandoMap`, on les notes d’un acord se suposen numerades, començant de zero, en l’ordre en el qual apareixen en el codi d’entrada del fitxer ‘`.ly`’.

>     \relative {
>       <c' e>1\glissando g' |
>       <c, e>1\glissando |
>       <g' b> |
>       \break
>       \set glissandoMap = #'((0 . 1) (1 . 0))
>       <c, g'>1\glissando |
>       <d a'> |
>       \set glissandoMap = #'((0 . 0) (0 . 1) (0 . 2))
>       c1\glissando |
>       <d f a> |
>       \set glissandoMap = #'((2 . 0) (1 . 0) (0 . 1))
>       <f d a'>1\glissando |
>       <c c'> |
>     }

Es poden crear diversos tipus de glissando. Per veure més detalls, consulteu Estils de línia.

#### Fragments de codi seleccionats

#### Glissando contemporani

Es pot gravar un glissando contemporani sense nota final utilitzant una nota oculta i temporització de cadenza.

>     \relative c'' {
>       \time 3/4
>       \override Glissando.style = #'zigzag
>       c4 c
>       \cadenzaOn
>       c4\glissando
>       \hideNotes
>       c,,4
>       \unHideNotes
>       \cadenzaOff
>       \bar "|"
>     }

#### Afegir marques de temps a glissandos llargs

Els temps que se salten a glissandos molt llargs s’indiquen a vegades mitjançant marques de temps, que sovint consisteixen en figures sense cap. Aquestes pliques es poden usar també per allotjar indicacions expressives intermèdies.

Si les pliques no queden ben alineades amb el glissando, podria caldre recol·locar-les lleugerament.

>     glissandoSkipOn = {
>       \override NoteColumn.glissando-skip = ##t
>       \hide NoteHead
>       \override NoteHead.no-ledgers = ##t
>     }

>     glissandoSkipOff = {
>       \revert NoteColumn.glissando-skip
>       \undo \hide NoteHead
>       \revert NoteHead.no-ledgers
>     }

>     \relative c'' {
>       r8 f8\glissando
>       \glissandoSkipOn
>       f4 g a a8\noBeam
>       \glissandoSkipOff
>       a8

>       r8 f8\glissando
>       \glissandoSkipOn
>       g4 a8
>       \glissandoSkipOff
>       a8 |

>       r4 f\glissando \<
>       \glissandoSkipOn
>       a4\f \>
>       \glissandoSkipOff
>       b8\! r |
>     }

#### Making glissandi breakable

Si s’ajusta la propietat `breakable` al valor `#t` en combinació amb `after-line-breaking`, podem fer que un glissando es divideixi en el salt de línia:

>     glissandoSkipOn = {
>       \override NoteColumn.glissando-skip = ##t
>       \hide NoteHead
>       \override NoteHead.no-ledgers = ##t
>     }

>     \relative c'' {
>       \override Glissando.breakable = ##t
>       \override Glissando.after-line-breaking = ##t
>       f1\glissando |
>       \break
>       a4 r2. |
>       f1\glissando
>       \once \glissandoSkipOn
>       \break
>       a2 a4 r4 |
>     }

#### Estendre glissandos sobre repeticions

Es pot simular un glissando que s’estén fins a l’interior de diversos blocs `\alternative` de primera i segona vegada mitjançant l’addició d’una nota d’adorn oculta amb un glissando al començament de cada bloc `\alternative`. La nota d’adorn ha d’estar a la mateixa alçada que la nota que dona inici al primer glissando., Això s’implementa aquí amb una funció musical que agafa com a argument l’altura de la nota d’adorn.

Observeu que a la música polifònica la nota d’adorn ha de coincidir amb les notes d’adorn corresponents en totes les altres veus.

>     repeatGliss = #(define-music-function (grace)
>       (ly:pitch?)
>       #{
>         % the next two lines ensure the glissando is long enough
>         % to be visible
>         \once \override Glissando.springs-and-rods
>           = #ly:spanner::set-spacing-rods
>         \once \override Glissando.minimum-length = #3.5
>         \once \hideNotes
>         \grace $grace \glissando
>       #})

>     \score {
>       \relative c'' {
>         \repeat volta 3 { c4 d e f\glissando }
>         \alternative {
>           { g2 d }
>           { \repeatGliss f g2 e }
>           { \repeatGliss f e2 d }
>         }
>       }
>     }

>     music =  \relative c' {
>       \voiceOne
>       \repeat volta 2 {
>         g a b c\glissando
>       }
>       \alternative {
>         { d1 }
>         { \repeatGliss c \once \omit StringNumber e1\2 }
>       }
>     }

>     \score {
>       \new StaffGroup <<
>         \new Staff <<
>           \new Voice { \clef "G_8" \music }
>         >>
>         \new TabStaff  <<
>           \new TabVoice { \clef "moderntab" \music }
>         >>
>       >>
>     }

#### Vegeu també

Glossari musical: glissando.

Referència de la notació: Estils de línia.

Fragments de codi: Expressive marks.

Referència de funcionament interno: Glissando.

#### Advertiments i problemes coneguts

La impressió de text sobre la línia (com a gliss.), no està contemplada.

#### Arpegi

Un signe de acord arpegiat (conegut també com acord trencat) sobre un acord, es denota annexant `\arpeggio` a l’acord:

>     \relative { <c' e g c>1\arpeggio }

Es poden escriure diversos tipus d’acords arpegiats. `\arpeggioNormal` produeix la volta a l’arpegi normal:

>     \relative {
>       <c' e g c>2\arpeggio

>       \arpeggioArrowUp
>       <c e g c>2\arpeggio

>       \arpeggioArrowDown
>       <c e g c>2\arpeggio

>       \arpeggioNormal
>       <c e g c>2\arpeggio
>     }

Es poden crear símbols especials d’arpegi amb parèntesis:

>     \relative {
>       <c' e g c>2

>       \arpeggioBracket
>       <c e g c>2\arpeggio

>       \arpeggioParenthesis
>       <c e g c>2\arpeggio

>       \arpeggioParenthesisDashed
>       <c e g c>2\arpeggio

>       \arpeggioNormal
>       <c e g c>2\arpeggio
>     }

Les propietats de discontinuïtat del parèntesi de l’arpegi es controlen mitjançant la propietat `'dash-definition`, que es descriu a Lligadures d’expressió.

Els acords arpegiats es poden desenvolupar explícitament utilitzant lligadures d’unió. Vegeu Lligadures d’unió.

#### Instruccions predefinides

`\arpeggio`, `\arpeggioArrowUp`, `\arpeggioArrowDown`, `\arpeggioNormal`, `\arpeggioBracket`, `\arpeggioParenthesis` `\arpeggioParenthesisDashed`.

#### Fragments de codi seleccionats

#### Crear arpegis que es creuen entre pentagrames dins d’un sistema de piano

Dins d’un `PianoStaff`, és possible fer que un arpegi creuï entre els pentagrames ajustant la propietat `PianoStaff.connectArpeggios`.

>     \new PianoStaff \relative c'' <<
>       \set PianoStaff.connectArpeggios = ##t
>       \new Staff {
>         <c e g c>4\arpeggio
>         <g c e g>4\arpeggio
>         <e g c e>4\arpeggio
>         <c e g c>4\arpeggio
>       }
>       \new Staff {
>         \clef bass
>         \repeat unfold 4 {
>           <c,, e g c>4\arpeggio
>         }
>       }
>     >>

#### Creació d’arpegis que es creuen entre pentagrames dins d’altres contextos

Es poden crear arpegis que es creuen entre pentagrames dins de contextos diferents a `GrandStaff`, `PianoStaff` i `Span_arpeggio_engraver` en el context de `Score`.

>     \score {
>       \new ChoirStaff {
>         \set Score.connectArpeggios = ##t
>         <<
>           \new Voice \relative c' {
>             <c e>2\arpeggio
>             <d f>2\arpeggio
>             <c e>1\arpeggio
>           }
>           \new Voice \relative c {
>             \clef bass
>             <c g'>2\arpeggio
>             <b g'>2\arpeggio
>             <c g'>1\arpeggio
>           }
>         >>
>       }
>       \layout {
>         \context {
>           \Score
>           \consists "Span_arpeggio_engraver"
>         }
>       }
>     }

#### Crear arpegis entre notes de veus diferents

Es pot dibuixar un símbol d’arpegi entre notes de diferents veus que estan sobre el mateix pentagrama si el gravador `Span_arpeggio_engraver` es trasllada al context de `Staff`:

>     \new Staff \with {
>       \consists "Span_arpeggio_engraver"
>     }
>     \relative c' {
>       \set Staff.connectArpeggios = ##t
>       <<
>         { <e' g>4\arpeggio <d f> <d f>2 }
>         \\
>         { <d, f>2\arpeggio <g b>2 }
>       >>
>     }

#### Vegeu també

Glossari musical: arpeggio.

Referència de la notació: Lligadures d’expressió, Lligadures d’unió.

Fragments de codi: Expressive marks.

Referència de funcionament intern: Arpeggio, Slur, PianoStaff.

#### Advertiments i problemes coneguts

No és possible barrejat arpegis connectats i no connectat a un `PianoStaff` al mateix moment de temps.

La forma senzilla d’especificar el parèntesis als arpegis de parèntesis no funciona per als arpegis de pentagrama creuat; vegeu Pliques de pentagrama creuat.

#### Refilets

Els refilets curts sense línia extensora es graven amb `\trill`; vegeu Articulacions i ornaments.

Els refilets llargs mantinguts, amb línia d’extensió, es fan amb `\startTrillSpan` i `\stopTrillSpan`:

>     \relative {
>       d''1\startTrillSpan
>       d1
>       c2\stopTrillSpan
>       r2
>     }

Un refilet estès que travessa un salt de línia recomença exactament a sobre de la primera nota de la línia nova.

>     \relative {
>       d''1\startTrillSpan
>       \break
>       d1
>       c2\stopTrillSpan
>       r2
>     }

Els refilets estesos consecutius funcionen sense necessitat d’ordres `\stopTrillSpan` explícites, perquè cada refilet es convertirà automàticament a la vora dreta del refilet anterior.

>     \relative {
>       d''1\startTrillSpan
>       d1
>       b1\startTrillSpan
>       d2\stopTrillSpan
>       r2
>     }

També es poden combinar els refilets amb notes d’adorn. La sintaxi d’aquesta construcció i el mètode per col·locar les notes d’adorn amb precisió es descriuen a Notes d’adorn.

>     \relative {
>       d''1~\afterGrace
>       d1\startTrillSpan { c32[ d]\stopTrillSpan }
>       c2 r2
>     }

Els refilets que s’han d’executar sobre notes auxiliars explícites es poden gravar amb l’ordre `pitchedTrill`. El primer argument és la nota principal, i el segon és la nota refilada, que es grava com un cap de nota, sense plica i entre parèntesis.

>     \relative {
>       \pitchedTrill
>       d''2\startTrillSpan fis
>       d2
>       c2\stopTrillSpan
>       r2
>     }

Cal afegir manualment les alteracions subsegüents de la mateixa nota dins del mateix compàs. Sols s’imprimeix l’alteració del primer refilet amb nota, dins d’un compàs.

>     \relative {
>       \pitchedTrill
>       eis''4\startTrillSpan fis
>       eis4\stopTrillSpan
>       \pitchedTrill
>       eis4\startTrillSpan cis
>       eis4\stopTrillSpan
>       \pitchedTrill
>       eis4\startTrillSpan fis
>       eis4\stopTrillSpan
>       \pitchedTrill
>       eis4\startTrillSpan fis!
>       eis4\stopTrillSpan
>     }

#### Instruccions predefinides

`\startTrillSpan`, `\stopTrillSpan`.

#### Vegeu també

Glossari musical: trill.

Referència de la notació: Articulacions i ornaments, Notes d’adorn.

Fragments de codi: Expressive marks.

Referència de funcionament intern: TrillSpanner.

#### LilyPond — Referència de la notació v2.24.4 (branca estable).